Introducció a la PsicofarmacologÃa +
1. UNITAT 1: HISTÃ’RIA DE LA PSICOFARMACOLOGÃA
1.1. Introducció
1.2. Definició actual de PsicofarmacologÃa
1.3. Història de la PsicofarmacologÃa
1.3.1. Precedents
1.3.2. . Sorgiment de la PsicofarmacologÃa moderna
1.3.2.1. Antecedents
1.3.2.2. Troballes neuroquÃmicos
1.3.2.3. Descobriment dels primers psicofà rmacs
1.4. Conclusions
2. UNITAT 2: PRINCIPIS DE LA NEUROTRANSMISSIÓ QUÃMICA
2.1. Comunicació entre neurones
2.2. Neurotransmissors, Neuromoduladores i Cotransmisores
2.3. Classes de Neurotransmissors
3. UNITAT 3: FARMACOLOGIA DE LA SINAPSI QUÃMICA
3.1. Com modifiquen els fà rmacs la neurotransmissió sináptica
4. UNITAT 4: ELS RECEPTORS COM A OBJECTIUS DE L'ACCIÓ FARMACOLÒGICA
4.1. Classificació dels receptors
4.2. Modulació alostérica
5. UNITAT 5: SENTIT DE LA NEUROTRANSMISSIÓ
5.1. Preposicions importants de la neurotransmissió: l'amb, des de, en, per a, per de un neurotransmissor
6. UNITAT 6: FARMACOCINÈTICA I FARMACODINÀMICA
6.1. Un preliminar&..Per què la Farmacocinètica i la Farmacodinà mica d'un medicament és important?
6.2. Farmacocinètica
6.2.1. Aplicacions
6.2.2. Aspectes cinètics dels processos LADME
6.2.3. Alliberament
6.2.4. Absorció
6.2.4.1. Propietats fÃsic- quÃmiques del fà rmac
6.2.4.2. Anatomia i fisiologia del lloc d'absorció
6.2.4.3. Abans de seguir&&Què és la biodisponibilitat?
6.2.4.4. Classificació de l'administració farmacològica
6.2.5. Distribució
6.2.5.1. Volum de distribució
6.2.5.2. Velocitat de distribució
6.2.5.3. Unió a proteïnes plasmà tiques
6.2.5.3.1. Interaccions per unió a proteïnes
plasmà tiques
6.2.5.3.2. Modificació per la unió a proteïnes
Plasmà tiques
6.2.5.4. Tipus de distribució
6.2.6. Metabolisme
6.2.6.1. Sistema oxidatiu *microsomal
6.2.6.2. Factors que modifiquen el metabolisme
6.2.6.3. Fà rmacs inductors i inhibidors enzimà tics
6.2.7. Excreció
6.2.7.1. Tipus d'excreció
6.2.8. Posologia
6.3. Fármacodinámica
6.3.1. Llocs d'unió fà rmac- receptor
6.3.2. Unió d'un fà rmac amb el seu receptor: Forces d'enllaç
6.3.3. Interacció fà rmac- receptor
6.3.4. CaracterÃstiques de la unió fà rmac- receptor
6.3.5. Ligandos
6.3.6. Corba dosi- efecte
7. GLOSSARI
8. BIBLIOGRAFIA
9. BIBLIOGRAFIA WEB
10. CANALES RSS
Ansietat i Trastorns del son: AnsiolÃtics, sedants i hipnòtics +
1. INTRODUCCIÓ
2. ANSIOLÃTICS: HISTÃ’RIA
3. ANSIOLÃTICS QUE ACTÚANMEDIANTE EL SISTEMA GABA: BARBITÚRICS, MEPROBAMATO I BENZODIAZEPINES
3.1. BARBITÚRICS
3.2 MEPROBAMATO
3.3 BENZODIAZEPINES
4. ANSIOLÃTICS QUE ACTÚANMEDIANTE EL SISTEMA SEROTONINÈRGIC: BUSPIRONA
5. ANSIOLÃTICS QUE ACTÚANMEDIANTE EL SISTEMA NORADRENÉRGICO
6. ALTRES AGENTS AMB EFECTE ANSIOLÃTIC: HIDROXICINA I FITOTERÀPIA
7. APROXIMACIÓ TERAPÈUTICA SEGONS SÃNDROME ANSIOSA
7.1. MANEIG FARMACOLÃ’GIC DEL TRASTORN PER ANSIETAT GENERALITZADA (TAG)
7.2 MANEIG FARMACOLÒGIC DEL TRASTORN PER ANGOIXA, O TRASTORN PER PÀNIC
7.3 MANEIG FARMACOLÃ’GIC DE LES FÃ’BIES: FÃ’BIA SOCIAL, FÃ’BIA SIMPLE, I AGORAFÃ’BIA
7.4 MANEIG FARMACOLÃ’GIC DEL TOC
7.5 MANEIG FARMACOLÒGIC DEL TRASTORN PER ESTRÉS POSTTRAUMÀTIC
B. TRASTORNS DEL SON
1. INTRODUCCIÓ
2. CANVIS DELS TRASTORNS DEL SON DSM-IV RESPECTE AL DSM-V
3. INSOMNI
3.1. Descripció clÃnica
3.2. Agents que fomenten el somni
4. SOMNOLÈNCIA DIÃœRNA EXCESSIVA I AGENTS QUE PROMOUEN L'ESTAT DE VIGÃLIA
4.1. Descripció clÃnica
4.2. Agents que fomenten la vigÃlia
Esquizofrènia: Neurolèptics +
3.1 ESQUIZOFRÈNIA
3.1.1 INTRODUCCIÓ
3.1.2 SIMPTOMATOLOGIA
3.1.3. DESCRIPCIÓ CLÃNICA
3.1.4 BASES GENÈTIQUES DE L'ESQUIZOFRÈNIA
3.1.5 HIPÒTESIS EXPLICATIVES DE L'ESQUIZOFRÈNIA
3.1.6 L'ESQUIZOFRÈNIA COM UN TRASTORN NEUROLÒGIC
3.1.7 RELACIÓ ENTRE EL DANY CEREBRAL I ELS SÃMPTOMES POSITIUS, NEGATIUS I COGNITIUS
3.2. ANTIPSICÃ’TICS
3.2.1 INTRODUCCIÓ
3.2.2 MECANISME D'ACCIÓ COMUNA
3.2.3 USOS CLÃNICS
3.2.4 TIPUS D'ANTIPSICÃ’TICS
3.2.5 RECOMANACIONS PRÀCTIQUES PER A TRACTAMENT AMB ANTIPSICÒTICS
3.2.6 REHABILITACIÓ COGNITIVA
Trastorns de l'humor: Antidepressius. +
-IMAOs
-TricÃclics
-ISRS
-Antagonistes de la recaptació de Ne i Dona
-Antagonistes de la recaptació de 5-HT i Ne
-Fà rmacs d'acció dual
-Estabilitzadors de l'afecte
Psicoestimulantes +
1. PSICOESTIMULANTES
1.1. INTRODUCCIÓ
1.2.MECANISME GENERAL D'ACCIÓ
1.3. EFECTES DELS PSICOESTIMULANTES
2. METILFENIDATO
2.1. INTRODUCCIÓ
2.2. BREU RESSENYA HISTÃ’RICA
2.3 FARMACOCINÈTICA
2.4. FARMACODINÀMICA
2.5. TIPUS DE METILFENIDATO
2.6. INTERACCIONS, EFECTES ADVERSOS I TOXICOLOGIA DELS PSICOESTIMULANTES
2.7. ADDICCIÓ METILFENIDATO
2.8. ATOMOXETINA VS METILFENIDATO
2.9. TRACTAMENT DE TDAH AMB PSICOESTIMULANTES. PRINCIPIS GENERALS
3. AMFETAMINES
3.1. INTRODUCCIÓ
3.2. BREU RESSENYA HISTÃ’RICA
3.3. FARMACOCINÈTICA
3.4. FARMACODINÀMICA
3.5. ADMINISTRACIÓ PULSATIVA VS LENTA/MANTINGUDA
3.6. APLICACIONS TERAPÈUTIQUES
3.7. ABÚS I/O DEPENDÈNCIA DE LES AMFETAMINES
4. COCAÃNA
4.1. INTRODUCCIÓ
4.2. BREU RESSENYA HISTÃ’RICA
4.3. FARMACOCINÈTICA I FARMACODINÀMICA
5. CAFEÃNA I METILXANTINAS
5.1. INTRODUCCIÓ
5.2. FARMACOCINÈTICA (CAFEÃNA)
5.3. FARMACODINÀMICA (CAFEÃNA I TEOFILINA)
5.4. APLICACIONS TERAPÈUTIQUES
Malaltia de Parkinson: Antiparkinosnianos +
1. MALALTIA DE PARKINSON. BREU RESSENYA HISTÃ’RICA
2. TRASTORNS DEL MOVIMENT
2.1. GANGLIS BASALS
2.2. FUNCIONALITAT DELS GANGLIS BASALS
2.3. PARKINSONISME
3. MALALTIA DE PARKINSON
3.1. CARACTERÃSTIQUES CLÃNIQUES
3.1.1. Acinesia
3.1.2. Rigidesa
3.1.3. Tremolor
3.1.4. Alteracions posturals
3.1.5. Dades epidemiològiques
3.2. ETIOPATOGÈNIA DE LA EP
3.2.1. Edat i degeneració neuronal
3.2.2. Factors genètics
3.2.3. Factors ambientals
3.3. DIAGNÃ’STIC DE LA EP
3.3.1. Criteris diagnòstics de la EP.
3.3.2. Diagnòstic diferencial de la EP
4. NEUROPSICOLOGIA I MALALTIA DE PARKINSON
4.1. DETERIORACIÓ COGNITIVA EN LA EP
4.1.1. Atenció
4.1.2. Memòria
4.1.3. Funcions executives
4.1.4. Praxi
4.1.5. Funcions visuoespacials
4.1.6. Llenguatge
PSICOFARMACOLOGÃA BASADA EN L'EVIDÈNCIA: MALALTIA DE PARKINSON (EP)
5. INTRODUCCION
6. PRECURSORS DE LA DOPAMINA
7. AGONISTAS DOPAMINÈRGICS PER AL TRACTAMENT DE LA EP
8. FARMACOS ANTICOLINERGICOS PER AL TRACTAMENT DE LA EP
9. INHIBIDORS DE LA MONOAMINO-OXIDASA B (IMAOB)
10. INHIBIDORS DE LA COMT PER AL TRACTAMENT DE LA EP
11. INHIBIDORS DE LA DOPA DESCARBOXILASA/ PRECURSORS DE LA DONA/ INHIBIDORS DE LA COMT
12. TRACTAMENT INICIAL PER ALS SÃMPTOMES MOTORS DE LA EP PRIMERENCA
13. TRACTAMENT DE LES FLUCTUACIONS MOTORES (TAULA 5)
14. TRACTAMENT DE LA DISCINÈSIA
15. TRACTAMENT DE LES NÀUSEES
TRACTAMENT DE LES CONDUCTES IMPULSIVES I COMPULSIVES, SÃNDROME DE DESREGULACIÓ DOPAMINÈRGICA I DELS ACTES IMPULSIUS
17.TRACTAMENT DE LA PSICOSI EN LA EP
18. TRACTAMENT DELS SINTOMAS NO MOTORS DE LA EP
Epilèpsia: Fà rmacs antiepilèptics (FAEs) +
CONCEPTE D'EPILÈPSIA I MALALTIA *EPILEPTICA.
HISTÒRIA DE L'EPILÈPSIA
MANIFESTACIONS *CLINICAS DE L'EPILÈPSIA
CRISI *EPILEPTICAS GENERALITZADES
CRISIS *EPILEPTICAS PARCIALS O FOCALS
AURES
CRISIS MOTORES SIMPLES
CRISIS D'ABSÈNCIA O *DIALEPTICAS
CRISI *AUTONOMICAS
SIGNES MOTORS *LATERALIZADORES EN LES CRISIS MOTORES COMPLEXES
SIGNES DEL *LOBULO TEMPORAL NO DOMINANT
ALTERACIONS DEL LLENGUATGE EN LES CRISIS FOCALS
SIGNES *LATERALIZADORES EN LES CRISIS SECUNDÀRIAMENT GENERALITZADES
SIGNES *LATERALIZADORES EN LES CRISIS FOCALS (PRES DE N. *FOLDVARYSCHAEFER I *COLS.)
ETIOLOGIA I *CLASIFICACION DE LES EPILÈPSIES EN LA INFÀNCIA
NOVA PROPOSADA DE *CLASIFICACION DE LA LLIGA INTERNACIONAL CONTRA L'EPILÈPSIA
SÃNDROMES GENERALITZADES:
SÃNDROME DE *WEST
EPILÈPSIA BENIGNA INFANTIL AMB PAROXISMES CENTRE-TEMPORALS
SIMPTOMÀTICS
*SINDROMES ESPECIALS
CONVULSIONS FEBRILS
SÃNDROMES EPILÈPTIQUES I SÃNDROMES RELACIONADES (*ILAE 2001 )
CRISIS NEONATALS BENIGNES FAMILIARS
EPILÈPSIA FRONTAL NOCTURNA AUTOSÒMICA DOMINANT
DIAGNOSTIQUE DE LES EPILÈPSIES
OBJECTIUS DE L'ANAMNESI DAVANT LA SOSPITA DE CRISI EPILÈPTICA:
DETERMINAR AMB CERTESA SI L'ORIGEN DE L'EPISODI ÉS O NO EPILÈPTIC
DELIMITAR CRISI PROVOCADA (AGUDA SIMPTOMÀTICA) O NO PROVOCADA (EPILÈPSIA)
DIAGNÃ’STIC ETIOLÃ’GIC
DIAGNÃ’STIC DEL TIPUS DE CRISI
DIAGNÃ’STIC DE LA SÃNDROME EPILÈPTICA
COMPONENTS DE LA HISTÃ’RIA CLÃNICA DE L'EPILÈPSIA:
HISTÃ’RIA DE L'EPISODI
HISTÒRIA DE L'EPILÈPSIA
ANTECEDENTS PERSONALS
ANTECEDENTS FAMILIARS
ESTIL DE VIDA
ESQUEMA DIAGNOSTIQUE DAVANT UNA CRISI EPILÈPTICA
EXPLORACIONS COMPLEMENTÀRIES
1-ELECTROENCEFALOGRAMA (*EEG)
2-NEUROIMATGERIA
3-ESTUDIS *BIOQUIMICOS
COMORBIDITAT EN EPILÈPSIA
COMORBIDITAT EPILÈPSIA-MIGRANYA
COMORBIDITAT *PSIQUIATRICA
EL PROBLEMA SOCIOSANITARI DE L'EPILÈPSIA
EPIDEMIOLOGIA DE L'EPILÈPSIA
MORBIDITAT DEL PACIENT EPILÈPTIC
MORTALITAT DEL PACIENT AMB EPILÈPSIA
DISCAPACITAT I DEPENDÈNCIA.
DESPESA SOCIOSANITÀRIA
EPILÈPSIA *FARMACORESISTENTE- IMPACTE SOCIOECONÒMIC
EPILÈPSIA I CONDUCCIÓ
*FISIOPATOLOGIA DE LES CRISIS *EPILEPTICAS I DE L'EPILÈPSIA
ICTOGENESIS
EPILEPTOGENESIS
CARACTERISTICAS DELS *FARMACOS ANTIEPILEPTICOS. CONCEPTE DE NEUROMODULACION
MECANISME DE *ACCION
EFICÀCIA
*FARMACOCINETICA
EFECTES ADVERSOS
RECOMANACIONS
DIETA CETÓGENA
ESTIMULACIÓ DEL NERVI VAGUE
ALTRES TRACTAMENTS
ESTAT DE MAL EPILEPTICO
TIPUS D'ESTAT DE MAL EPILÈPTIC
DIAGNÃ’STIC
TRACTAMENT
Demències Degeneratives: Anticolinesterà sics reversibles i Antiglutamatérgicos i Nutracéuticos +
demències, alzheimer, nutracéuticos, anticolinesterà sics
Treball Final de MÃ ster (TFM) +
treball final de mà ster