Unidad: 1 +
Tema 1: Què és la literatura i què importa el que siga?
1.1 Activitat: Escriptura d'un assaig breu i personal sobre les funcions ètiques i estètiques de la literatura.
1.2 Lectura: El primer capÃtol del llibre Breu introducció a la teoria literà ria (1997), del teòric Jonathan Culler.
Tema 2: Els clà ssics i els seus ensenyaments: versemblança, catarsi i decor poètic.
2.1 Activitat: Creació d'un dià leg a partir dels principis ciceronians del decor poètic.
2.2 Lectura: El relat Els ocells (1952), de Daphne du Maurier i l'obra de teatre Cavallers (2017), de Purificació Mascarell
Tema 3: Retòrica: la tècnica al servei de la bellesa. Els usos de la metà fora.
3.1 Activitat: Selecció de poemes del divan del Tamarit, de Lorca, Els heralds negres, de César Vallejo, i de les obres completes d'Alejandra Pizarnik i Vicent Andrés Estellés.
3.2 Lectura: Anà lisi retòrica, amb especial èmfasi en el llenguatge metafòric, dels poemes del dossier.
Tema 4:Desautomatització i estranyament en el formalisme: ruptura de la mÃmesis, rondalla-siuzhet, el ritme poètic.
4.1 Activitat: Creació, a partir d'un microrelat, de múltiples variants de siuzhet amb una sola rondalla.
4.2 Lectura: El llibre Exercicis d'estil (1946), de Raymond Queneau
Tema 5: Dins del text: principis de narratologia. De la focalització als jocs temporals
5.1 Activitat: Anà lisi narratològic.
5.2 Lectura: Els relats:
-La dona alta (1882), de Pedro Antoni d'Alarcón.
-La mà scara de plata (1933), d'Hugh Walpole.
-Trenta monedes de carn (2020), de Marcelo Luján.
Tema 6: Fora del text: enfocaments sociològics. Marxisme, feminisme, postcolonialisme
6.1 Activitat: Triar lliurement un text literari i justificar una lectura sociològica sobre ell.
6.2 Lectura: La novel·la biogrà fica Marx i la nina (2018), de Mariam Madjidi.
Tema 7: Intertexualitats o el regne de les connexions infinites.
7.1 Activitat: Versionar un conte de la tradició oral des d'una perspectiva contemporà nia.
7.2 Lectura: La cambra sagnant (1979), d'Angela Carter
Unidad: 2 +
Tema 1: Començar pel principi (el començament de la narració)
Lectura i anà lisi de diferents començaments de novel·les i relats (Milan Kundera, Franz Kafka, Paul Auster, Yasmina Reza, Gabriel GarcÃa Márquez...) per a entendre els objectius dels seus autors i les claus de lectura que estan donant als lectors.
Tema 2: El relat dins del relat (les diferents capes del text)
Ricardo Piglia Teoria del relat: a partir de la lectura d'aquest text es veuran i llegiran diferents tipus de relats (Edgar Allan Poe, Ernest Hemingway, John Cheever,Raymon Carver, Eloy Fumall, Maria Fernanda Ampuero, Pere Calders, Cristina Morales) aixà com es realitzaran exercicis de creació sobre aquest tema.
Tema 3: Qui parla i qui mira (narradors i punts de vista)
Veurem diferents textos per a il·luminar els tipus de narradors i punts de vista (VirgÃnia Woolf, James Joyce, Esgota Kristoff, Javier Gutiérrez, Fernando Aramburu, Isaac Rosa, Jorge Carrión, Chuck Palahniuk...) i crearem textos on s'usen.
Tema 4: La creació del personatge
Veurem diferents textos (Emma Cline, Carlton Meltick III, Ricardo Bolaño, Janice Pariat, Kike Parra, Sergi Pà mies) per a entendre el personatge i la seua creació des del filosòfic, el psicològic i l'estilÃstic. Crearem personatges a partir de l'aprés.
Tema 5: Espai, ambientació i versemblança
Veurem diferents textos (MarÃa Bastarós, AgustÃn Fernández Mallo, Albert Sánchez Piñol, Alberto Olmos, Italo Calvino, Jesús Montcada, Rafa Lahuerta) per a observar i entendre com pot usar-se l'espai. Després crearem textos on s'use l'aprés.
Tema 6: La història que vull contar (creació i tipus d'arguments)
Veurem el denominat guió hollywoodiense, aixà com els tipus d'arguments clà ssics i el camà de l'heroi per a entendre com funcionen els arguments. Treballarem sobre el text El coixà de plomes de Quiroga i després crearan el seu propi argument.
Tema 7: Com contaré la història (estructures narratives)
Veurem diferents relats i novel·les que mostren una gamma variada d'estructures: AgustÃn Fernández Mallo, Guillermo Arriaga, Mario Vargas Llosa, Olga Tokarczuk, Samantha Schewblin, Marina Perezagua, Jesús Zomeño, Quim Monzó). Parlarem dels diferents gèneres a partir del text Set gats de Edmundo Paz Soldán. Tema 8: L'estil
Correcció i art. Ariana Harwicz, la mà quina de crear imatges, Llindar o la prosa en estat de grà cia. L'adjectivació en Borges. Llenguatge culte i llenguatge col·loquial en Julián Herbert.
Tema 9: el temps narratiu
El temps de la història versus el temps de la narració. Escriure en passat o en present.
Alice Munro o el mestratge d'alternar el passat i el present.
Proust. A la recerca del temps perdut. El passat com a temps etern.
El present en Temps de silenci.
El futur en Algú somiarà , de *Borges.
Tema 10: el dià leg
Els fonaments d'un bon dià leg. La intenció, la naturalitat,el subtexte
Lorrie Moore i si li afegim intel·ligència i ironia?
Salinger: no dir mai el que succeeix. El subtexte.
Javier Moreno. La modernitat en els dià legs.
Unidad: 3 +
Tema 1: De la tradició clà ssica als estudis de recepció: instruments, mètodes i conceptes fonamentals.
Tema 2: La tradició pròxim-oriental, grega i romana
2.1 Èpica: del "Gilgamesh" a la "Eneida"
2.2 LÃrica: dels "Cilindres de Gudea" a la sà tira romana
2.3 Drama: dels cultes dionisÃacos a la tragèdia de Sèneca
2.4 Novel·la: entre helenistas i tardoantiguos
Lectures: Homer, "Odissea", Canto XI (Descens als inferns); Plauto, Amfitrió.
Tema 3: La recepció del monoteisme i els seus productes culturals
Lectures: BÃblia, Llibres sapiencials, Job
Unidad: 4 +
Tema 1: La Crònica I
1.1 Escriure una crònica sense ficció d'un viatge amb autobús des de la València més rica fins a la València més pobra. Narració de l'eixida, el viatge i l'arribada. 1.200 paraules
1.2 Cròniques del dossier
Tema 2: La Crònica II
2.1 Compondre un perfil literari de Joseph Mitchell a partir de la informació recopilada amb especial atenció al detall. Escriure un decà leg sobre el llibre i seleccionar 10 parà grafs brillants de l'obra.
2.2 El secret de Joe Gould, de Joseph Mitchell.
Tema 3: L'Assaig
3.1 Triar un moment de la Història i escriure un text curt que el reconstruïsca a la manera de Zweig.
3.2 Dos fragments de Moments estel·lars de la humanitat, de Stefan Zweig. / Un fragment dels Assajos, de Montaigne.
Tema 4: Narrativa de Viatge
4.1 Escriure una crònica de viatge. (Mà xim 1.500 paraules)
4.2 Banús, de Ryszard Kapuscinski / Diaris de Kolimá, de Jacek Hugo-Bader.
Tema 5: Columnismo literari
5.1 Escriure 2 columnes d'opinió sobre un mateix tema i amb el mateix angle però amb dos estils diferents: un, el propi; l'altre, imitant l'estil de Leila Guerriero.
5.2 Teoria de la gravetat, de *Leila *Guerriero.
Tema 6: CrÃtica literà ria
6.1 Escriure una crÃtica literà ria, de 1.500 paraules, sobre el llibre Lacrónica, de MartÃn Caparrós.
6.2 CrÃtiques del dossier + Lacrónica, de MartÃn Caparrós
Tema 7: La Biografia
7.1 Triar a un personatge real i escriure cinc arrancades diferents (mig foli) per a una possible biografia.
7.2 Primer capÃtol de Juan Belmonte, matador de bous, de Manuel Chaves Nogales + 30 primeres pà gines de M. El fill del segle, d'Antonio *Scurati
Tema 8: L'Autobiografia
8.1 Escriure un capÃtol delimitat de la pròpia vida.
8.2 Les xicotetes virtuts, de Natalia Ginzburg / Duel, d'Eduardo Halfon.
Tema 9: El Diari
9.1 Escriure durant una setmana un diari literari que combine vivències amb reflexió.
9.2 Selecció de fragments del quadern gris, de Josep Pla, i dels Diaris d'Alejandra Pizarnik
Tema 10: El Fragment
10.1 Escriure un breu diccionari, de mà xim 2.000 paraules, amb 27 entrades de la A a la Z sobre un tema de lliure elecció.
10.2 Fragments del Diccionari per a ociosos, de Joan Fuster; fragments d'Una lleu exageració, d'Adam Zagajewsky; fragments de Basar, d'Emilio Gavilanes
Unidad: 5 +
Tema 1: La novel·la negra
1.1 Naixement del gènere, elements constitutius i possibilitats actuals
1.2 Lectura i anà lisi de textos triats
1.3 "Assassinat en el Comité Central", de Manuel Vázquez Montalbán (1982)
Tema 2: La novel·la rosa
1.1 La variabilitat del desig: històries, registres i personatges
1.2 Lectura i anà lisi de textos triats
1.3 "Les edats de Lulú", d'Almudena *Grandes (1989)
Tema 3: La novel·la històrica
1.1 Mecanismes de configuració, imaginació i representació del passat
1.2 Lectura i anà lisi de textos triats
1.3 "Jusepe" (2021), d'Andrés de l'Arenal
Tema 4: 3. Biografia i autobiografia
1.1 L'eclosió de les literatures del jo en el segle XXI
1.2 Lectura i anà lisi de textos triats
1.3 "Una casa lluny de casa" (2021), de Clara Obligat; "Vida de Guastavino i Guastavino", d'Andrés Barba (2020)
Unidad: 6 +
1. Evolució del gènere fantà stic en totes les seues expressions fins al Segle XXI i l'aparició dels gèneres fluids i fronterers i la seua influència en el panorama literari actual.
2. Mitologia, èpica medieval, romanticisme i literatura fantà stica contemporà nia.
3. La literatura gòtica. OrÃgens del terror. De l'inquietant a l'horror còsmic. Filosofia de l'horror.
4. Literatura estranya. L'herència de Kafka.
5. De Borges al realisme mà gic. El fantà stic quotidià .
6. Ficció especulativa: futurs probables. Del colapsisme capitalista a la utopia eco-socialista.
7. Metaficció. Mons paral·lels i altres realitats. Experimentació formal en el relat fantà stic. L'estructura com a discurs.
8. Més enllà de l'eurocentrisme: del gòtic andà a la ciència-ficció xinesa, passant pel afrofuturisme.
Unidad: 7 +
Tema 1: El concepte del teatre
1.1 Definició del fet teatral.
1.2 Text dramà tic, text espectacular i literatura dramà tica.
Tema 2: Definició de conceptes relacionats amb el text dramà tic.
1.1 Autor/a, dramaturg/a, adaptador/a, dramaturgista, director/a literari, director/a artÃstic, director/a d'escena, versió, adaptació.
Tema 3: Els components del drama: Acotacions i didascalia.
3.1 Tipologia i funcions,
3.2. Prà ctica amb imatges disparadoras que potencien l'escriptura.
Tema 4: Els components del drama: El dià leg i el monòleg.
4.1. La funció del dià leg i el monòleg en diferents llenguatges dramà tics.
4.2. Prà ctica d'escriptura a partir del treball amb els objectius i amb les situacions dramà tiques.
4.3. Proposta de breu composició dramà tica: La mentida i la paraula justa.
Tema 5: Els components del drama: La rondalla.
5.1. Situació, acció i succés.
5.2. Prà ctica de l'escriptura a partir del conflicte dramà tic.
Tema 6: Els components del drama: Les estructures dramà tiques.
6.1. Actes, quadres, escenes.
6.2. Activitat d'anà lisi semiòtica.
Tema 7: Els components del drama: Els personatges.
7.1. Els personatges polièdrics.
7.2. El protagonista i l'antagonista.
7.3. Personatges sÃmbol i personatges al·legòrics.
7.4. Prà ctica: proposta d'un personatge al·legòric, un arquetip o un personatge sÃmbol.
Tema 8: Els components del drama: L'espai i el temps.
8.1. L'espai i el temps en el teatre com a eixos fonamentals per a la representació.
8.2. Prà ctica: proposta d'escenografia alternativa per a un text dramà tic naturalista.
Tema 9: Els components del drama: El llenguatge dramà tic.
9.1. La paraula com a acció.
9.2. El llenguatge com a ritme, so, poesia, cos.
9.3. Les figures retòriques com a imatges plà stiques i fÃsiques en el llenguatge dramà tic.
9.4. Prà ctica: escriptura d'un monòleg.
Tema 10: El teatre postdramà tic.
10.1. Què és el teatre postdramà tic?
10.2. Prà ctiques d'escriptura postdramà tica com a ruptura de la tradició aristotèlica.
10.3. Representació i presentació. Ficció, realitat, autoficció. Desjerarquització del text.
10.4. Prà ctica: translació dramà tica d'un discurs no literari, quotidià , instrumental o no verbal.
Tema 11: Claus per a un esbós d'obra teatral a partir de l'anà lisi dels seus components essencials: El teatre postdramà tic.
Unidad: 8 +
MÒDUL DE GUIÓ AUDIOVISUAL
1. Contar històries en imatges: La narrativa audiovisual, Què és i en què es diferencia de les narratives literà ries?
2. Els processos: arquitectura del treball d'un guionista.
3. La(s) estructura(s) al cinema i els seus elements.
4. L'univers.
5. La trama.
6. Els personatges i els seus problemes: Conflicte, necessitat i desig.
7. La construcció de les escenes.
8. El text i els dià legs.
9. La indústria i els laboratoris. Com es mou un projecte?
10. El nostre projecte de llargmetratge.
MÃ’DUL DE NARRATIVES SONORES
1. Fonaments de la fÃsica del so
2. Del llenguatge radiofònic clà ssic al llenguatge expandit de l'à udio.
3. Breu història de l'evolució del podcasting
4. Gèneres artÃstics i literaris a partir de l'à udio
5. Realització sonora: ritme, tempo, espai i perspectiva.
6. Els plans sonors.
7. La gravació d'à udio: tips per a començar
8. L'edició i el muntatge. L'ús d'efectes i plugins
9. L'ús de la veu
10. Publicació i distribució d'à udio digital
11. La vida en multitrack.
Unidad: 9 +
I Parte: Pilar Verdú del Campo
-Tema 1: El lenguaje. ¿Qué podemos hacer con el lenguaje? Función poética. Forma y fondo. Materialidad.
-Tema 2: PoesÃa. Intentos de definición. ¿Qué es poesÃa? Especificidad del lenguaje poético. MetapoesÃa.
-Tema 3: Análisis del poema: planos fónico-fonológico, morfosintáctico, lexicosemántico.
- Tema 4: Figuras retóricas más productivas.
- Tema 5: El ritmo en poesÃa.
5.1. De timbre (rima)
5.2. De cantidad (métrica).
5.2.1. Estrofas.
5.3. Ritmo de intensidad (acentos).
5.4. Ritmo de tono (pausas).
5.5. Otros ritmos.
-Tema 6: ¿Yoyeos¿: yo lÃrico, autor, voz propia¿
-Tema 7: La voz a ti debida: imitación/originalidad a lo largo de la Historia.
-Tema 8: Tópicos y reescrituras.
II Parte: Berta GarcÃa Faet.
-Tema 9: ¿Quién soy? La problematización del yo lÃrico
9.1. Intertextualidad y la desestabilización gramatical.
9. 2. Un sujeto hecho de fragmentos.
9.3. GenealogÃas y familias
-Tema 10. Reescrituras experimentales
10.1. La tradición literaria y la educación sentimental
10.2. Vanguardia, neovanguardia y compromiso polÃtico
-Tema 11. Las ¿mini-epifanÃas¿ y las ¿anti-epifanÃas¿
-Tema 12. La invención de palabras y de lógicas alternativas
-Tema 13. El ¿neobarroco¿ y la ¿cursilerÃa¿: el exceso y la carencia
-Tema 14. La poesÃa de respuestas y de preguntas
Unidad: 10 +
1. El circuit literari: definició i classificació d'empreses, formats i col·leccions
- Lectura: fragments de Les regles de l'art, de Pierre Bourdeiu
- Activitat: anà lisi crÃtica i comparada de tres catà legs editorials actuals.
2. Recepció, selecció i edició de textos. Models clà ssics i nous sistemes de publicació i recomanació.
- Lectura: fragments de Correu literari, de Wislawa Szymborska
- Activitat: redacció de propostes editorials per a models clà ssics i nous sistemes.
3. Què és la divulgació literà ria? Procés creatiu.
- Lectura: La lectura entre el paper i els pantalles, de Gemma Lluch
- Activitat: disseny teòric d'un projecte de divulgació literà ria i guió esquemà tic sobre un llibre a elecció de l'alumne.
4. Divulgació de la pròpia obra literà ria.
- Lectura: El fèmur d'Eva, de Fani Gran.
- Activitat: creació d'una newsletter literà ria personal.
5. Comunicació eficaç, creativa i estratègica.
- Lectures: Els secrets de parlar en públic, de Mariona Casas, Josep M. Castellà , Montserrat Vilà Santasusana i La veu sà que importa, d'Isabel Villagar.
- Activitat: elaboració d'una presentació presencial de cinc minuts, que serà útil també per a traslladar-la a xarxes socials
6. La marca personal per a escriptors/as.
- Activitat: elaboració d'un pla de comunicació per a autors i autores, amb l'objectiu que que els futurs escriptors i escriptores adquirisquen totes les eines i estratègies per a donar a conéixer la seua marca personal en lÃnia i fora de lÃnia i que es conega la seua obra/proposada.
Unidad: 11 +
Tema 1: La Traducció literà ria
1.1 CaracterÃstiques de la traducció literà ria
1.2 La traducció com a exercici de reescriptura: els transvasaments retòrics
1.3 Traduir amb perspectiva de gènere
1.4 Prà ctica de traducció: anà lisis comparatives de traduccions literà ries (combinació lingüÃstica: Inglés-Italià >Español-Català ; Español>Catalán). Propostes alternatives
1.5 Lectura de l'article: «Criatures de Omelas: Traduir amb perspectiva de gènere» (Fernández-Estañán, Maite)
Tema 2: La Traducció intersemiòtica
2.1 CaracterÃstiques de la traducció intersemiòtica i intertextualitat
2.2 El ideologema aplicat a la traducció
2.3 Prà ctica de traducció: anà lisis comparatives de traduccions
(Combinació lingüÃstica: Inglés-Italià >Español-Català ; Español>Catalán). Propostes alternatives
2.4 Lectura de l'article: «Traducció intersemiòtica i intertextualitat: Shrek, del còmic al film» (Richart-Marset, Mabel)
Tema 3: Literatura i traducció automà tica
3.1 Avanços recents en traducció automà tica aplicada a la literatura
3.2 Esculls de traducció: identificant les figures retòriques, l'humor i la ironia
3.3 Prà ctica de traducció: anà lisis comparatives de traduccions literà ries (combinació lingüÃstica: Inglés-Italià >Español-Català ; Español>Catalán). Propostes alternatives
3.4 Lectura de l'article: «Translating literary text between related languages using SMT. En Proceedings of the Fourth Workshop on Computational Linguistics for Literature» (Toral, Antonio i Way, Andy)
Unidad: 12 +
El Treball Final de Mà ster (TFM) podrà presentar-se sobre la base de diferents modalitats:
a) Creació literà ria
b) Traducció Literà ria
c) Estudis literaris